Lenti Bánffy Vár
![Lenti Bánffy Vár Lenti Bánffy Vár](tartalom/ertektar/tn_2017102460.jpg)
A lenti vár
ValószÃnűleg a tatárjárás után épült. A törökkorban Kanizsa mellett a legjelentÅ‘sebb zalai vár. A XVII. században megerÅ‘sÃtik, külsÅ‘ vár épül hozzá. A XVIII. századtól gazdasági központ, jelentÅ‘s részét a XX. sz. elején lebontják. LégifelvételrÅ‘l jól látható a várárok részlete, az 1712 utáni átépÃtés révén létrejött L alakú épület, valamint a feltárt D-i kaputorony alapjai. A korábbi épületrészek és a külsÅ‘ vár sáncai nem vehetÅ‘k ki.
Forrás:
Magyar Nemzeti Múzeum Régészeti Adatbázis,
http://archeodatabase.hnm.hu/hu/node/4348, 2017. október 19.
A vár történetének rövid összefoglalása
A helység eredeti neve Németi volt, amely Nemtire, majd Lentire módosult.
ElsÅ‘ emlÃtése 1237-bÅ‘l ismert, amikor is Gosztolya határjárásában találkozunk a németi szÅ‘lÅ‘kkel. Ekkor Boleszláv fia Búzád birtoka, akitÅ‘l 1256- ban IV. Béla elveszi, és Å‘t a honti várfölddel kárpótolja. A király a birtokot arra akarja használni, hogy két falut telepÃtsen itt vendégekbÅ‘l. 1275-ben, mint a királyi vadászok faluját emlÃtik.
A várról elÅ‘ször 1325-ben történik emlÃtés, amikor KÅ‘szegi János kezében találjuk. A település tehát 1275 és 1325 között a KÅ‘szegieké lesz, a várépÃtésének idÅ‘pontja ezen ötven esztendÅ‘n belül keresendÅ‘. KésÅ‘bb ismét a király kezébe kerül, — valószÃnűleg 1337-ben — aki 1343-ban Lendvai Miklósnak adományozza tartozékaival együtt. A vár melletti település a század második felére gyors fejlÅ‘désnek indul, 1381-ben már mezÅ‘város. Birtokosai ettÅ‘l kezdve 1644-ig ugyanazon család, az Alsólendvai Bánfi család tagjai. Birtoklásuk csupán egy rövid idÅ‘szakban szünetelt, amikor Albert király halálát követÅ‘ zavaros idÅ‘ben a Cilleiek hÃveinek kezébe került a pákai várral együtt. Bár Ciliéi Ulrik, amikor kiszabadult I. Ulászló fogságából, kötelezte magát, hogy a várat tulajdonosának visszabocsátja, a királynak 1441-ben ostrommal kellett azt visszavennie. Ezek után került ismét vissza a Bánfiak birtokába.
A XVI. századból a várról semmit sem tudunk azon kÃvül, hogy a Bánfiak hosszadalmas pereket folytattak a nőági leszármazottakkal. JelentÅ‘sége csak a századfordulótól emelkedik, amikor a török kézre került Kanizsával szemben végvárrá válik. Az országgyűlések határozataiból tudunk megerÅ‘sÃtési munkáiról. Az 1618. és az 1630. évi országgyűlés pedig a király beleegyezésével úgy rendelkezik, hogy védelmi költségeit Stájerország rendjei adják. Ennek oka az volt, hogy a vár mellett vezetett el az osztrák tartomány felé vezetÅ‘ legrövidebb út. Azt is tudjuk, hogy a vár Å‘rsége a zalai várak közül a legnagyobbak közé tartozott, 1652-ben 185 lovas és 87 gyalogos. A település lakossága sokat szenvedett a török portyáktól, és a kétfelé adózástól. A falvak lakossága ugyanis, hogy békéjét megválthassa, az egész lenti és alsólendvai uradalom területén — a magyar várak árnyékában — a töröknek is adózott. 1644 után a Bánfi birtokok a nőági rokon, Nádasdy Ferencre szállnak. Ebben az idÅ‘ben a lenti uradalom a lenti, csesztregi, szombathelyi, kutasi és az asziágyi bÃróság (judicatus) területét foglalta magában Nem sokáig maradt azonban Nádasdy birtok, a Wesselényi-féle összeesküvés után csaknem minden Nádasdy birtokot elkoboztak. Ekkor a Bánfi család nőági leszármazottai és Esterházy Pál — aki tevékeny részt vállalt az uradalom várainak megszállásában, és az Alsólendva—Lenti uradalom egy nyolcadának birtokosa volt — indÃtottak keresetet a birtokért. Esterházy szerzÅ‘dést kötött a kamarával, hogy 102 500 forintért megkapja a két uradalmat. 1690-ben meg is kapta az adománylevelet I. Lipóttól. A császárhűségével 1687-ben hercegi rangot kapott főúr 1712-ben megkapta a jogot, hogy a hercegi cÃmet legidÅ‘sebb fiúutódaira is kiterjeszthesse. Ekkor elrendelte, hogy az adományul kapott Nádasdy-féle birtokokon levÅ‘ várait I. Lipót iránti tiszteletbÅ‘l L betű alakúvá alakÃtsák át. Ezek után nyerte el a vár a mai formáját, ugyanezt az átépÃtést az alsólendvai várban is megfigyelhetjük. Az 1715-ös összeÃrásból tudjuk, hogy Lenti mezÅ‘város két részbÅ‘l, külsÅ‘ és belsÅ‘ városból állt, a belsÅ‘ városban libertinusok és nemesek laktak, akik a török háború idején fegyverrel szolgáltak.
A katonai jelentÅ‘ségét vesztett vár az átépÃtéssel gazdasági központtá alakult, és ebben a formájában maradt meg a mai napig. 1863-ban Rómer Flóris Ãrja le pár szóban a várat. 1885-ben pedig Könyöki József készÃt egy pontosnak nem nevezhetÅ‘ alaprajzot róla. Ebben az idÅ‘ben még áll a kétemeletes kaputorony is, melyet sajnos századunk elején lebontottak.
Forrás:
Vándor László: A lenti vár 1976-78. évi kutatásának eredményei
Közlemények Zala megye közgyűjteményeinek kutatásaiból - Zalai Gyűjtemény 12, Zalaegerszeg 1979, p. 75-87.
HUNGARICANA közgyűjteményi portál
https://library.hungaricana.hu/hu/view/ZALM_zgy_12_kozgyujt/?pg=76&layout=s&query=lenti%20v%C3%A1r 2017. október 19.
További forrás:
Tantalics Béla: Lenti története I. 1849-ig
Művelődési Központ, Lenti, 1993
Tantalics Béla: Lenti története II. 1849-1945-ig
Városi Önkormányzat, Lenti, 1996
Tantalics Béla: A Bánffy család szellemi hagyatéka
Lenti, Honismereti Egyesület, Lenti, 2009
Kapcsolódó képek - Lenti Bánffy Vár
![](tartalom/fotoalbum/181/tn_2017102457001825739711.jpg)
![](tartalom/fotoalbum/181/tn_201710245653846823274.jpg)
![](tartalom/fotoalbum/181/tn_201710245655261122763.jpg)